Ernæring
![Christine Henriksen er klinisk ernæringsfysiolog og førsteamanuensis ved Universitetet i Oslo. Hun er medlem av Nasjonalt råd for ernæring.](https://image.matogmarked.no/1183326.webp?imageId=1183326&width=960&height=600&format=jpg)
Advarer mot vegansk kosthold for de minste
– Jeg kan ikke anbefale et vegansk kosthold for barn under to år, sier klinisk ernæringsfysiolog Christine Henriksen.
Hun er førsteamanuensis ved institutt for medisinske basalfag ved Universitetet i Oslo og medlem av Nasjonalt råd for ernæring.
Det krever mye kunnskap å sette sammen en bra vegankost
– Jeg har hørt for mange historier om små barn som havner på sykehus på grunn av mangel på vitamin B12. Jeg blir veldig bekymret når jeg hører influensere som forteller at de skal oppdra barna sine med et vegansk kosthold fra fødselen av, sier Henriksen.
Nasjonalt råd for ernæring er underlagt Helsedirektoratet og utgir de nasjonale kostrådene. Først i 2022 kommer de i ny versjon. Da skal det etter planen også komme kostholdsråd for veganere og vegetarianere.
Helsedirektoratets holdning i dag er nøytral til vegansk kosthold: ingen anbefaling og heller ingen advarsel. I medier og sosiale medier har debatten om vegansk kosthold for de minste pågått lenge.
Ikke nok dokumentasjon
Christine Henriksen understreker at hennes syn er hennes personlige mening.
– Plantebasert kost er bra for helsa, men det finnes ingen overbevisende dokumentasjon på at vegankost er bedre enn Helsedirektoratets kostråd, sier hun.
Under Teknologisk Matforums temadag om ernæring og helse var hun invitert for å besvare dette spørsmålet: «Vegansk kosthold vs. Helsedirektoratets anbefalinger – hva er best for kroppen og helsen?»
Tema er altså ikke de etiske valgene knyttet til miljø, klima og dyrevelferd, men betydningen for helsa. Henriksen viser til mangler ved forskningen så langt på vegankost:
-
De aller fleste deltakerne er vegetarianere
-
De få veganerne som er med, har en sunnere livsstil enn andre – vanskelig å vite hva annet som gir effekt
-
Vegankost sammenlignes med «vanlig kost», som ikke er optimalt sammensatt
-
Resultatene varierer i USA/Europa/Asia
-
Ingen har studert «millenniumsveganere», de som er født etter år 2000
-
Alt kan ikke erstattes
I vegankosten legger Henriksen særlig vekt på disse manglene, der tilskudd anbefales:
-
Vitamin D: Ingen gode veganske kilder, mangel kan svekke skjelettet
-
Vitamin B12: Ingen gode veganske kilder, mangel kan gi megaloblastisk anemi (abnormt store røde blodceller) og hemme nevrologisk utvikling hos barn
-
Jod: Tang- og taremel eneste veganske kilder, mangel hos gravide kan skade babyen, mangel hos små barn kan redusere kognitiv utvikling
-
Kalsium, jern, sink og selen er andre eksempler, men her finnes det bedre muligheter for å få i seg tilstrekkelige mengder gjennom et vegansk kosthold
Henriksen understreker at det å kutte ut kjøtt og fisk ikke automatisk gjør kostholdet sunnere:
– Det avhenger hva du spiser i stedet. Det krever mye kunnskap å sette sammen en bra vegankost, og det er fare for mangel på mikronæringsstoffer. Velger du å spise plantebasert, og inkluderer noe kjøtt, fisk og melk i kosten – som fleksitarianerne – får du alle fordelene, men ingen ulemper for helsa.